Els populars tornen a guanyar les eleccions al Parlament Europeu amb un fort ascens de l'extrema dreta, que suma 130 escons. A França el creixement de Marine Le Pen força Macron a convocar eleccions legislatives.
L'extrema dreta i els ultraconservadors tindran ara més escons que mai al Parlament Europeu: 131. S'han erigit com a primera força a França, Itàlia, Bèlgica i Àustria, i com a segona, a Alemanya i els Països Baixos. Tot i això, els partits europeistes mantenen la majoria al parlament. Els populars s'imposen en la majoria de països i guanyen amb 184 escons. Darrere hi ha els socialdemòcrates, amb 139.
Davant aquest escenari, l'actual presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, té tots els números per revalidar el càrrec i ha estès la mà a socialdemòcrates i liberals.
"Els resultats venen de la mà d'una gran responsabilitat pels partits de centre. Estendrem la mà als partits que formen aquesta plataforma. Això són els socialdemòcrates i els liberals."
Ursula von der Leyen, presidenta de la Comissió Europea
De fet, a França el creixement de l'extrema dreta de Marine Le Pen, que obté el doble de vots que el partit de Macron, ha portat el president a convocar eleccions legislatives amb la primera volta el 30 de juny. Macron, però, seguirà sent president. "L'extrema dreta suposa l'empobriment dels francesos i el desclassament. I no puc fer com si no hagués passat res. Per això, he decidit deixar el futur del Parlament als vostres vots", deia el president francès.
A Espanya el PP guanya, però amb menys diferència de la prevista. El Partit Socialista aguanta com a segona força i s'erigeix com la més votada a Catalunya. L'extrema dreta triplica els resultats de les eleccions del 2019.
La tònica general d'aquestes eleccions ha sigut la baixa participació, que no ha sigut diferent a Andorra. Només 150 residents portuguesos van votar, amb victòria dels socialistes. La participació dels francesos va ser més alta, un 22%. Quatre de cada deu vots van anar a l'extrema dreta.
Informa: Gerard Castillo